![Viktorina „Ko nežino Kazys“ Foto - Julius Paštukas](https://kinfo.lt/wp-content/uploads/2013/04/IMG_1978-65.jpg)
Foto – Julius Paštukas
Viena žymiausių filosofų ir teologų Erazmas Roterdamietis savo satyros knygoje „Pagiriamasis žodis kvailybei“ pasitelkdamas satyrą kritikavo tamsumą, visuomenės trūkumus, aukštino laisvą, protingą žmogų. Ironijos neieškokite, sakykime, kad ši aliuzija į literatūros kūrinį atspindi tai, ko siekia protmūšiai, – ištraukti protą iš tamsumos ir nežinomybės.
Protmūšiai Lietuvos baruose, kavinėse netyla jau gal kokius ketverius ar penkerius metus. Ir, rodos, saulėlydžio dar nematyti. Žmonės smalsūs, azartiški ir norintys kuo daugiau sužinoti bei nugalėti. Dažniausiai vyrauja įprasti protmūšiai, kurių teminis laukas: nuo istorijos, geografijos, muzikos, filmų, literatūros iki fotografijos ir t.t. Galima vardinti ir vardinti. Tačiau atsiranda ir teminių protmūšių, kurių visi klausimai susiję tik su automobiliais, sportu, geografija, filmais…
Būtent apie paskutiniuosius šiandien ir pakalbėsime.
Prologas kino protmūšiams
Jeigu atmintis nemeluoja, tai pirmieji kino protmūšių pionieriai buvo kino teatro „Pasaka“ organizatoriai, kurie prieš kiek daugiau nei trejus metus pradėjo rengti, kaip patys vadino, kino viktoriną „Kovos klubas“. Jauni ir seni, sinefilai ir dilentantai, žodžiu, visi, kas norėjo, galėjo dalyvauti šiame žaidime.
Vėliau kino protmūšių vairą perėmė kiti entuziastai – žurnalistas Rolandas Kajokas ir „Forum Cinemas“ kino teatrų tinklo rinkodaros vadovas Dainius Beržinis. Jie ilgai suko galvas, kaip įnešti naujų vėjų į protmūšį, mat tuomet jų ėmė dygti kaip grybų po lietaus. Taip gimė „Kino Meistro“ viktorina. Buvo surengti tris didžiuliai sezonai, kiekviename iš jų varžydavosi apie 80 žmonių. Tačiau po, rodos, sėkmingos pradžios buvo pauzė.
D. Beržinis sakė, kad tiesiog išsisėmė temos, todėl jie su kolega Rolandu nusprendė, kad bent jau kol kas geriau žaidimą pristabdyti. „Nusprendėme su Rolandu pagalvoti, ką galėtume keisti, kuo sudominti, ir ką pasiūlyti naujo, nes, pripažinkime, protmūšiai iš dalies yra nusibodę – jų yra per daug ir jie rengiami per dažnai. Svarstome, jeigu toliau rengtume kino protmūšius, jie vyktų didesnėje erdvėje, pritrauktų naujų komandų. Gal net svarstytume apie protmūšį, kuris būtų rengiamas vienu metu visuose didžiuosiuose Lietuvos miestuose.Tai įneštų šiek tiek naujo kraujo, bet kol kas tai tik pamąstymai“, – mintimis dalijosi pašnekovas.
Pasidomėjus, kur priklausomybę kinui jaučiantys žiūrovai ar mėgėjai galėtų išbandyti savo jėgas, teko ilgai pasukti galvą. Apšniuštinėję Vilniuje radome tik vieną organizuojamą kino protmūšį. Todėl stveriame už atlapų jo vedėją Artūrą Vyšniauską, sodiname ant krėslo, ir kvočiame nuo ko viskas prasidėjo.
Foto – Julius Paštukas
Kai filmas nebėra „tik filmas“
![Top 7. Filmai-esė](https://kinfo.lt/wp-content/uploads/2016/04/sans_soleil-300x211.jpg)
Artūras pradeda nuo to, kad ilgą laiką pats dalyvavo kino protmūšiuose (taip taip, vedėją subrandino ir užgrūdino „Kino Meistro“ viktorina), tačiau vėliau pagalvojo, o kodėl pats negalėtų organizuoti kino protmūšių. Vien dėl to, kad bent jau Vilniuje jų nebėra. Pradėjo ieškoti vietų, kur galėtų rengti kino kovas, pirmieji bandymai buvo trumpi žaidimai, kol viskas išaugo iki didelių sezoninių žaidimų. Šioje veikloje jis jau sukasi apie dvejus metus.
Paklaustas, ar studijuoja kažką susijusio su kinu, Artūras nusijuokia sakydamas, kad jo specialybė labai tolima kinui. „Neturiu nieko bendro su kinu. Teminiai protmūšiai man labai įdomūs. Kai dalyvavau pačiame pirmame „Kino Meistro“ sezone, buvau nutolęs nuo kino, mažai domėjausi, mūsų komanda buvo nekokia, lūzeriai, (juokiasi) ir nieko gero nepasiekėme. Po to pradėjau domėtis kinu, žiūrėti daug filmų, peržiūrėjau visus, kurie, sakoma, yra geriausi, ir tiesiog užsikabliavau. Dabar esu šioks toks kinomanas, dažnai vaikštau į kiną, pradedu suvokti filmą kitaip. Filmas nebėra „tik filmas“ – pamačiau, pamiršau. Dabar po filmo pasižiūriu visus vaidinusius aktorius, peržvelgiu faktus, pasistengiu įsiminti režisierių, perklausau garso takelius ir panašiai“, – apie savo požiūrį į filmus kalbėjo vaikinas.
Pradėjus rengti protmūšius, dalyvių entuziazmas buvo didžiulis – susirinkdavo po 18-20 komandų. Nors negalime sakyti, kad dabar to dalyvių užsidegimo nebėra, – vidutiniškai susirenka iki 15 komandų, kurių didžioji dalis žaidžia nuolatos. Artūras sako, kad, žinoma, galima pritraukti ir daugiau, bet ar to reikia? Tai greičiausiai bus tik epizodinės komandos, kurios po karto ar dviejų nebeateis. Anot kino protmūšio organizatoriaus, „svarbiausia, kad liko tie, kurie tikrai domisi kinu, jiems patinka, dėl tokių žmonių norisi stengtis.“
Foto – Julius Paštukas
Kino viktorinos žaidimas vadinasi „Protų lyga, arba „Ko nežino Kazys“. Vieni prisižiūrėję fantastinių filmų, „Zeitgeistų“ įžvelgia chaoso teorijos, kiti nieko neįžvelgia, o mes tiesiai šviesiai klausiame, ką tai reiškia?
„Tai labai juokinga, nes mano tėčio vardas Kazys (juokiasi). Pavadinimas tiesiog šovė į galvą ir neturi jokio gilesnio paaiškinimo, bet taip, interpetacijų susilaukia įvairiausių“, – užsiminė A. Vyšniauskas.
Klausimai – nuo kino filmų iki kino istorijos
Kiekvieno vakaro klausimyną sudaro 50 klausimų. Jie suskaidyti į penkis turus: žodinis, fotografijos, vėl žodinis, garsinis ir vaizdo turas.
Įprastai Artūras sugaišta 4-6 valandas, kol parengia vieno vakaro klausimus. Sako, pradžioje kankindavosi ir raudavosi plaukus apie 16-18 valandų, kol paruošdavo visam vakarui skirtus klausimus: „Turiu tam tikrą sistemą: kaupiu klausimus į priekį, randu naujų šaltinių, iš kurių atrenku naują klausimyną, stengiuosi žaidimo paruošimą skaidyti į kelias dienas, nes žinau, kad per vieną dieną paruoštas klausimynas dažnai būna parengtas prastai, skubant ir t.t. Klausimus galvoju pats. Gal ne kiek galvoju, o pasižiūriu internete, prenumeruoju daug internetinių puslapių. Tiek užsienio, tiek lietuviškų. Daug klausimų yra iš Holivudo, apie Holiudą. Kas be ko, nesinori dėti standartinių „kas vaidino tais ir tais metais?“, ieškau kažko įdomesnio.“
„Sunkiausi“ klausimai
Organizatoriaus galva pramušta filmais, tačiau sunkiausia yra parinkti nei per daug sunkų, nei per daug lengvą klausimą: „Norisi atrinkti klausimus į kuriuos žmonės žinotų atsakymą, jog vienas ar kitas žaidimo turas nebūtų „sužlugdymas“.
Sunkiausia parengti garsinį turą – ne visada pavyksta parengti jį deramai. Atrodo viskas lyg ir gerai, o baigiasi šis turas, atneša lapelius, pamatau rezultatus ir pašiurpstu. Nemėgstu daryti sunkių žaidimų, noriu, kad žmonės atsakytų ir džiaugtųsi“, – apie galvos skausmus kalbėjo A. Vyšniauskas.
Provokuoju ir klausiu, kodėl kas antrame protmūšyje būna bent vienas klausimas, susijęs su rusišku filmu „Briliantinė ranka“. Fetišas, ar atsitiktinumas?
Artūras kiek pasimuisto ir tvirtina, kad visada reikia įdėti tokių super lengvų klausimų, kuriuos žmonės tikrai žino, bet vis tiek dažnai neatsako. Atsiranda kokie 25 procentai komandų, kurios neatsako į lengvus klausimus. O kalbėdamas apie filmą „Briliantinė ranka“ Artūras priduria, kad filmas nėra jo mėgstamiausių sąraše, tiesiog tai geras filmas.
„Dabar, kai išgirdau šią mintį, tai daugiau turbūt nebedėsiu klausimų, susijusių su „Briliantine ranka“, – pusiau juokais, pusiau rimtai sako viktorinos organizatorius.
Foto – Julius Paštukas
Komandų pavadinimai – begalinė fantazija
Įprastuose protmūšiuose retai kada pasitaiko, kad komandos ateitų skųstis ar aiškintis dėl netikslumų. Tingėjimas, neapsižiūrėjimas ar tiesiog zanūdiškas lietuviškas mentalitetas? Turbūt tik tingėjimas. Nors ne kartą mačiau, kaip kai kurios komandos vos ne kimba į atlapus vedėjui, aiškindamos neteisybes ir teisybes. O kokie yra sinefilai – aršūs ir kritikuojantys ar sėslūs ir per daug nesigilinantys?
„Mėgstu, kai pasako, kas negerai, ko trūksta. Tačiau mažai, kas ryžtasi išsakyti kritiką. Nors pasitaiko, kad po protmūšio ateina kokios nors komandos žaidėjai, pasako, ko trūksta, kas buvo gerai, kas blogai, tada gali orientuotis ir atkreipti dėmesį į klaidas, kad kitą sykį jų nebedarytum.“
Kino protmūšio, kaip ir kiekvieno protmūšio komandų, pavadinimai spinduliuoja išskirtinumu, banalumu, įvairiais mistiniais ženklais. Tiesiog puiki terpė reikštis fantazijai. Kaip sako Artūras, pavadinimų įvairovė didžiulė. Tačiau jis pastebi, kad kuo jaunesni žmonės, tuo smagesnis jų komandos pavadinimas. Nors būna ir priešingai… „Susigalvoja labai panašių pavadinimų, pavyzdžiui, pabiručiai, nubiručiai, bebiručiai. Tai klaidina kitus žaidėjus, įvelia daug painiavos, ypač tada, kai nori kuo greičiau paskelbti rezultatus, o turi atsekti, kur, kas ir kaip. Būna tokių pavadinimų, kad tiesiog nesupranti… Šifravimai, trumpiniai. Kur kas smagiau skaityti išradingą pavadinimą, pavyzdžiui, „Patys sau faini“, „Tarantino Bastards“, „Kašpirovskio vaikai“ ir t.t. Pasitaiko ir tokių, kurie provokuoja vedėją, kai susigalvoja pavadinimą, kuris skamba kaip keiksmažodis. Kai kurie pavadinimai būna „visiškai ne į temą“. Kartais net nesinori jų prisiminti…“, – pavadinimų amplitudę vardijo A. Vyšniauskas.
Netikėtumai, seksizmas, nugalėtojai
Didysis trejetas, kurį pradėsime nuo istorijų. Prisimindamas įsimintiniausias akimirkas rengiant kino protmūšius, Artūras išskiria vieną. Kino žaidimo metu, išsikrovė mikrofono kronos baterija. Jis juokais pasiteiravo, gal kas turi kronos bateriją? Ir po kelių sekundžių vienas vaikinas iš savo kuprinės jau traukė kronos bateriją. Pasak Artūro, tai buvo viena linksmesnių akimirkų protmūšio metu. Juk niekada nesitiki, kad kieno nors kuprinėje protmūšio metu voliosis sauja kronos baterijų?
Kino protmūšje seksizmo nė su žiburiu nerasite – kinu domisi tiek vyrai, tiek moterys. Kino organiztorius teigė, kad „kinas yra tokia terpė, kuriai nėra amžiaus, lyties ar kitokių apribojimų – tu sėdi ir žiūri filmą. Klausimas – kiek rimtai juos žiūri?“
O kuo apvainikuojami vakaro geriausieji?
Nugalėtojai apdovanojami „Skalvijos“ kino bilietais, antrieji – galimybe dvi valandas žaisti biliardą, o trečioji komanda gauna vieną valandą žaidimui.
Kiekvieno mėnesio pabaigoje vyksta galutinis mėnesio žaidimas, po kurio sumuojami mėnesio taškai. Komanda, kuri pasirodė geriausiai, atsižvelgiant į viso mėnesio sukauptus taškus, gauna „Multikino“ prizus, už antrąją vietą – skiriami „Multikino“ pakvietimai, už trečiąją – „Skalvijos“ pakvietimai.
Be to, komandos užėmusios pirmąsias tris vietas, keliauja į didįjį finalą, kuris vyks šių metų gegužės 28 dieną. Finale raumenis demonstruos dvylika geriausių komandų.
Vadinate save kino žinovais? Pažaiskime.
Daugiau nekamantinėjame Artūro, o visiems, kurie nori pademonstruoti savo žinias, siūlome pabandyti atsakyti į 10 klausimų, kurie yra buvę Artūro organizuojamuose kino protmūšiuose.
- 1964 metais režisierius Andy Warholas sukūrė 8 valandų trukmės filmą „Imperija“, kuriame visą laiką buvo rodomas vienas garsus pastatas. Koks?
- Meksikietis aktorius ir režisierius Emilio Fernandezas savo darbu netapo pasaulinio garso žvaigžde, tačiau turbūt nėra tokio kino gerbėjo, kuris nebūtų matęs, kaip šis aktorius bent apytikriai atrodo. Kaip taip yra?
- Žmonės dažniausiai manęs nepastebi, bet aš turiu gan didelių galių veikti jų pasąmonę, mokslininkų ir įstatymus kuriančių žmonių pastangomis aš esu uždraustas, bet neretai naudojamas gydant, kas aš?
- Kuo buvo ypatinga 1938m. už filmą „Snieguolė ir septyni nykštukai“ įteikta „Oskaro“ statulėle?
- Šis veiksmas pirmąkart buvo nufilmuotas XIX a. pabaigoje, brangiausiai įvertintas George Clooney, jį atliekantys komunistinio bloko lyderiai įamžinti garsioje nuotraukoje, pagal kurią sukurtas ir paveikslas, o šio veiksmo Gineso rekordininkai yra vyrai. Kas tai per veiksmas?
- Pasaulyje buvo įvykdyta daug įvairių operacijų ir jas stebėjo įvairūs žmonių kiekiai. Tačiau šią, 1965 metais įvykdytą operaciją, stebėjo net 69 milijonai žmonių. Kokia tai operacija?
- Kaip vadinasi 1896 m. JAV sukurtas nespalvotas begarsis 47 sekundžių trukmės filmas, kuriame pirmą kartą kino istorijoje buvo įamžintas bučinys?
- Kokį žymų žmogų filme „Bruno“ vaidino dainininkas Stingas?
- Pasirodo, šio užrašo sumanytojas nė svajoti nesvajojo, kad šis ženklas taps tokiu garsiu simboliu. 1923 m. jis tebuvo sukurtas reklamos tikslais – turėjo reklamuoti naujai statomus namus. Nekilnojamojo turto verslininkai ženklui sukurti išleido apie 21 tūkstantį dolerių ir planavo, kad jis stovės tik pusantrų metų. Bet… nutiko taip, kad šis užrašas tebestovi jau devintą dešimtį metų ir yra vienas žinomiausių pasaulyje. Koks tai užrašas?
- Kokiame garsiame filme nuskambėjo frazė: „Tiek sveria 5 centų moneta. Tiek sveria kolibris. Tiek sveria gabalėlis šokolado“?
![Viktorina „„Protų lyga, arba Ko nežino Kazys“ Foto - Julius Paštukas](https://kinfo.lt/wp-content/uploads/2013/04/IMG_1984-67.jpg)
Foto – Julius Paštukas
Atsakymai:
- Empire State Building.
- Jis pozavo „Oskaro“ statulėlei.
- 25 kadras.
- Prie jos buvo dar 7 mažos statulėlės.
- Bučinys.
- Operacija „Y“.
- „Bučinys“.
- Save.
- Hollywood.
- 21 grams.
Jeigu susidomėjote
Jeigu tai Jums buvo vieni juokai arba priešingai, žinojote tik kelis, dalyvaukite kino protmūšyje ir įrodykite, kad esate kino žinovai, pažinkite naujus filmus, apskritai – iš naujo pažinkite kiną.
Norėdami dalyvauti žaidime, kuris vyksta kiekvieną antradienį, registruokitės socialiniame tinkle „Facebook“ grupėje „Protų lyga arba „Ko nežino Kazys“. Arba galite registruotis elektroniniu paštu poolhouse@biliardas.lt, nurodant komandos pavadinimą ir žaidėjų skaičių. Komandą gali sudaryti nuo 2 iki 10 žaidėjų. Žaidimo mokestis – 3 litai žaidėjui.